Vědecká studie potvrzuje účinnost kreatinu
Pro svou efektivnost při zvyšování svalové síly využívané zejména při krátkodobých výkonech je kreatin hojně užíván širokou sportovní populací i profesionálními sportovci. Stimuluje tvorbu adenosintrifosfátu neboli ATP, látky zásobující namáhané svaly energií. Pomáhá ve chvíli, kdy sval využívá více ATP než jsou buňky schopné vyprodukovat. Působí tak, že v místech s největší spotřebou ATP vyvažuje velmi rychle jeho nedostatek. Je tedy zcela zásadní pro série krátkých intenzivních výkonů. Doposud ale chybí větší počet vědeckých studií potvrzujících pozitivní účinky kreatinu zejména v profesionálním sportu. Vědci z univerzity v Sao Paulu proto provedli experiment, který měl účinky kreatinu potvrdit nebo vyvrátit.
![Vědecká studie potvrzuje účinnost kreatinu](/data/articles/32/1550-2783-11-32-2-2.jpg)
Vybrali čtrnáct hráčů z brazilských fotbalových týmů, které podrobili řadě tréninkových cvičení. Ta byla zaměřena na svaly dolních končetin, ve fotbale samozřejmě nejvíce vytěžovaných partií. Skupinu nejdříve rozdělili na poloviny. Jedné během tréninku podávali placebo, druhé kreatin. Přičemž hráči ani organizátoři až do závěru testu nevěděli, kdo dostal placebo a kdo skutečnou látku. Cílem bylo zjistit, zda suplementace kreatinem skutečně dokáže podpořit fyzický výkon.
Všichni fotbalisté podstoupili standardizovaný fyzický a speciální fotbalový trénink, v jehož průběhu jim byla měřena výkonnost svalů pomocí počítačem vyhodnocované skokové zkoušky. Nikdo z účastníků experimentu po sedm měsíců před testem neužíval žádné výživové doplňky, všichni měli stejný výživový plán a také se významněji nelišily hodnoty jejich BMI a věk.
Fyzický trénink byl rozdělený na rezistenční a specifický. Rezistenční se zaměřil na objemová cvičení jako bench press, leg press a podobně. Konala se dvakrát týdně a trvala kolem padesáti minut s třemi sériemi po osmi až deseti opakováních přerušených jednou až třemi minutami odpočinku. K tomu navíc připadla ještě plyometrická cvičení. Specifický trénink se orientoval na herní dovednosti jako přihrávání, střílení, bránění a útočení, a konal se čtyři až pětkrát týdně po jedné a čtvrt hodině.
Zmíněná skoková zkouška spočívala v osmi výskocích s šedesátisekundovými přestávkami mezi každým z nich, přičemž byla pomocí speciálních přístrojů a počítače měřena vertikální rychlost, výška skoku a gravitační zrychlení. Počítač pak zpracoval průměrnou hodnotu ze všech opakování.
Suplementace kreatinem probíhala následujícím způsobem. Hráči z kreatinové skupiny dostávali 20 gramů kreatinu denně první týden, rozděleného do čtyř stejných dávek. Dále dávky denní po pěti gramech trvající dalších šest týdnů. Hráčům z placebo skupiny byly podávány stejné dávky dextrózy. Během počáteční fáze byly suplementy rozdávány ve čtyřech balíčcích užívaných ke snídani, obědu, večeři a před spaním. Během prostřední fáze hráči užívali jednotlivou dávku během oběda. Byly požádáni, aby rozpustili doplněk nejlépe v džusu kvůli jeho skrytí. Dodržování suplementačního režimu bylo monitorováno a balíčky s kreatinem i placebem kódované. Nikdo tedy nemohl určit, co který obsahuje. Podáváný kreatin analyzovala nezávislá laboratoř, která jeho čistotu potvrdila na 99,9%.
Po skončení testu vyšlo najevo, že se oběma skupinám bez výraznějšího rozdílu zvýšila tělesná hmotnost. I u skokové zkoušky byly na počátku stejné hodnoty. Po začátku suplementace dosahovala placebo skupina menšího přírůstku než skupina kreatinová: 0,7% ku 2,4%. Procentuálně vyjádřeno se placebo u skokové zkoušky mohlo v 50% procentech na zpomalování poklesu výkonosti projevit negativně, tzn. nejméně v 50% nenastalo vůbec žadné zpomalení poklesu výkonu. Zatímco kreatin pomohl zvýšit výšku skoku a nejméně v 96% se v řeči statistiky projevil jako pozitivní – snižování výkonosti zpomalil. Z grafu pak jasně vyplývá konkrétní zvýšení výkonu při skoku po užití kreatinu.
Studie tedy potvrdila, že kreatin skutečně zpomalil celkový pokles výkonosti svalů dolních končetin. Prokázalo se tedy, že suplementace kreatinem je opravdu optimální ergogenická strategie pro všechny, kteří usilují o rovnoměrné a neklesající rozložení sil při tréninku a při sportech s krátkodobě intenzivním výdejem energie.
Odkaz na studii:
Creatine monohydrate supplementation on lower-limb muscle power in Brazilian elite soccer players
João G Claudino1, Bruno Mezêncio1, Sérgio Amaral2, Vinícius Zanetti2, Fabiana Benatti3, Hamilton Roschel345, Bruno Gualano35, Alberto C Amadio1 and Julio C Serrão1*
* Corresponding author: Julio C Serrão jcserrao@usp.br
Author Affiliations
1 School of Physical Education and Sport - Laboratory of Biomechanics, University of Sao Paulo, Av Mello de Moraes, 65, Sao Paulo, SP 05508-030, Brazil
2 Department of Health and Performance, Red Bull Brazil Football, João Lúcio do Prado street, Km 10, Jarinu, SP 13240-000, Brazil
3 School of Physical Education and Sport - Laboratory of Applied Nutrition and Metabolism, University of Sao Paulo, Av Mello de Moraes, 65, Sao Paulo, SP 05508-030, Brazil
4 School of Physical Education and Sport - Laboratory of Neuromuscular Adaptations to Strength Training, University of Sao Paulo, Av Mello de Moraes, 65, Sao Paulo, SP 05508-030, Brazil
5 School of Medicine - Division of Rheumatology, University of Sao Paulo, Av Mello de Moraes, 65, Sao Paulo, SP 05508-030, Brazil
Autor článku: Tomáš Kouřil